Над 300 души са напълнили Аулата на Софийския университет „Св. Климент Охридски“. Повечето от тях са студенти и млади хора, а причината да са тук в октомврийската вечер е първият дебат, който събира на едно място петимата кандидати за кмет на София с най-големи шансове да спечелят.
На сцената седят Антон Хекимян от ГЕРБ, Васил Терзиев от ПП-ДБ и „Спаси София“, Ваня Григорова от БСП, Вили Лилков от „Синя София“ и Деян Николов от „Възраждане“. Те обаче не си говорят общо за управлението на столицата. Дебатът им е фокусиран върху политиките за студентите и младите хора.
Кандидатите обсъждат задържането на младите хора в София, младежкото участие в местната политика и нуждата от повече младежки пространства. Прокрадват се обаче и по-провокативни теми, които предизвикват смях в залата - като въпрос към кандидата на „Възраждане“ дали ще регулира нощните заведения в Студентски град.
Причината номинираните да говорят точно за това е Лигата на младите гласоподаватели - мрежа от три организации на млади хора и студенти, с която те целят да поставят младежките политики в центъра на предизборните кампании. Именно те стоят зад дебата между петимата кандидати в навечерието на местния вот на 29 октомври.
Кандидатите за кмет на София на дебат за младежки политики, организиран от Лигата на младите гласоподаватели
„При политическата криза, която се случва през последните години, видяхме полза от това да се обединим около идеята за Лигата - независимо дали става въпрос за местни, или парламентарни избори“, казва за Свободна Европа Александра Гайтанджиева, която е сред организаторите на събитието.
Какво е Лигата
Лигата на младите гласоподаватели е инициатива на Националния младежки форум (НМФ), Студентския клуб на политолога (СКП) и Студентската асоциация за изследване на международните отношения (САИМО).
Младежите и студентите в тези структури организират открити срещи с представители на водещи политически сили преди избори, като основна тема са политиките, насочени към младите хора, и тяхното участие в публичния живот.
Това е третото издание на инициативата, след като подобни дебати с кандидати за народни представители се проведоха преди последните два парламентарни вота - на 2 октомври 2022 г. и на 2 април тази година.
Целта на тези събития в рамките на Лигата е „да повдигнем въпроса за това къде е мястото на младите хора в изборите и в процеса по вземане на решения“, казва Александра, която е и председателка на САИМО.
Тя добавя, че същите въпроси трябва да се поставят и пред политиците, за да се замислят те каква отговорност поемат, когато представляват младите хора и студентите.
Александра Гайтанджиева
„Различното в сегашното издание е, че инициативата залага и на много сериозна информационна кампания в социалните мрежи за същността на местната власт и нейните функции“, добавя Ивайло Илиев, заместник-председател на СКП. „Обясняваме темите на разбираем език от млади хора за млади хора.“
Дебатът за София
Първоначално организаторите се съмняват, че ще успеят да съберат петимата кандидати с най-големи шансове за София в общ дебат. Преговорите за такива събития са трудни, а предизборните щабове се колебаят дали да се съгласят.
В кампанията досега някои медии поканиха водещите кандидати на дебат, но самите номинирани отказваха.
Затова и планът на хората зад Лигата отначало е да заложат на информационната част. Ако ще правят дебат, очакват той да бъде най-много между двама претенденти за кметското място
„После решихме да предприемем този риск и се заехме да организираме голям дебат за София“, казва Александра. Според Ивайло петимата кандидати за столицата са се отзовали именно на поканата на Лигата, защото са видели възможност на първо място да убедят младите хора да гласуват, а на второ - да ги спечелят със своите предложения за политики.
„Големият интерес дойде от това, че беше първият дебат, който не беше само между двама души или интервю с един кандидат“, казва Александра и добавя, че провеждането на дебата на живо допълнително е привлякло младите хора. Те получават възможност за по-близък досег с кандидатите и могат да завържат разговор с тях и да им зададат въпроси - нещо, което дебатите по телевизията не могат да възпроизведат.
Въпреки това е голям интересът и към излъчването на дебата в социалните мрежи.
Ивайло Илиев
Ивайло оценява събитието като много успешно. „Имаше остри и духовити реплики, но се чуха и много конструктивни идеи, влезе се в реален диалог между кандидатите по конкретни политики“, добавя той.
Дебатът между петимата не е единственото събитие от сегашното издание на Лигата на младите гласоподаватели. Александра, Ивайло и техните колеги вече са провели среща между Васил Терзиев и представители на младежки организации. Такива срещи предстоят и с кандидатите за кмет на София от ГЕРБ и „Възраждане“ през следващата седмица.
„Освен това публикувахме отворено писмо, в което призовахме организации от други населени места да се присъединят към нашата инициатива и да организират такива дебати между кандидатите за кметове и общински съветници в техните региони“, казва Александра.
Така ще се проведе дебат между кандидатите за кмет на Шумен, а младежките структури на НМФ ще организират информационни събития в още няколко града.
Защо трябва политиците да говорят за младите
Според Александра младежките политики са въпрос, който изключително рядко се засяга - както от централната власт, така и на местно ниво. Много общини нямат младежки общински съвети и трудно може да се чуе гласът на младите хора.
„Когато тези теми се адресират на толкова високо ниво, самите политици придобиват информираност за това от какво всъщност се нуждаят младите“, казва Александра.
Вижте също "Да излезем по-силни след това". Какво очакват младите политолози от изборите„И вместо да говорят само за училища и университети, политиците започват да разбират липсата на пространства, в които да се събират младите хора, или липсата на възможности те да взимат участие в процеса по вземане на решения.“
„Младежките политики винаги са влизали в някакъв коловоз на популизма“, добавя Ивайло. „Партиите и коалициите обръщат някакво фиктивно внимание на младите хора. Често се смесват отделните политики - за младите и за студентите“, казва още зам.-председателят на СКП. Но при всички положения според него говоренето за младите остава само предизборно.
„Затова беше важно за нас дебатът да постави базата, на която след изборите младите хора в столицата да могат да търсят директна отговорност от избрания кмет относно конкретни политики, които той е заявил пред тях, че ще изпълни“, добавя Ивайло.
Така според организаторите Лигата на младите гласоподаватели се превръща в една изпитна сесия на политиците пред студентите и младежите. А те не само ще впишат оценките си в бюлетините на 29 октомври, но и ще търсят отчетност от хората, които са избрали да ги представляват.
Your browser doesn’t support HTML5
Обяснено. Какво правят общинските съветници