Македонските политици имат три червени линии по отношение на "френското предложение" за преговорите между София и Скопие. Това са ясна формулировка за македонския език, ясна защита на македонската идентичност и включването на българите в конституцията на страната, чак след официалното започване на предприсъединителните преговори.
В същото време парламентът в Скопие не може да приеме желаните от София конституционни промени, защото управляващите нямат две трети мнозинство. Опозицията пък е твърдо против приемането на условията на София.
Това каза за Студио България журналистката от македонската редакция на Радио Свободна Европа/Радио Свобода Мария Митевска.
По думите ѝ приемането на предложението на френското председателство на ЕС за решаване на споровете между България и Северна Македония може да доведе до политическа криза в страната.
"Ако това правителство реши да приеме предложението, то ще загуби мнозинството в парламента и това ще доведе до политическа криза и до евентуалното провеждане на нови предсрочни парламентарни избори", каза Митевска.
Your browser doesn’t support HTML5
В парламента в Скопие няма мнозинство за конституционни промени. Анализ на македонския журналист Мария Митевска
Можете да слушате Студио България и в Spotify.
Ето пълния текст на интервюто:
- Какви бяха реакциите в Северна Македония след т.нар. френско предложение?
- Първоначално реакции от страна на правителството на практика нямаше, защото те изобщо не искаха да коментират предложението на Франция. Тяхната позиция беше, че държавите членки на Европейския съюз трябва първо да го приемат, а след това те ще коментират предложението. Те твърдяха, че предложението изобщо не е пристигнало на адреса им.
Опозицията смята същото, каквото казва и днес - че предложението е неприемливо, че българизира страната и иска оставката на премиера Димитър Ковачевски и външния министър Буяр Османи. Опозицията твърди, че от месеци те тайно преговарят с България.
Мисля, че предложението не беше добре прието и от обществото и имаше няколко протеста срещу правителството, въпреки че се събраха малко хора
Мисля, че предложението не беше добре прието и от обществото и имаше няколко протеста срещу правителството, въпреки че се събраха малко хора. Правителството дори отхвърли предложението на самата среща на върха ЕС - Западни Балкани на 23 юни, т.е. за първи път премиерът Димитър Ковачевски каза, че това френско предложение не е приемливо за правителството. Преди това той твърдеше само, че условията около македонския език и македонската идентичност не са договорени.
- Това ли са двата проблема? За македонския език и за статута на българите в конституцията?
- За правителството ключовите елементи, които предложението трябва да съдържа, за да бъде приемливо, са ясна формулировка за македонския език, ясна защита на македонската идентичност, включването на българите в македонската конституция след началото на преговорите, защото за промяна на македонската конституция са нужни няколко месеца, както и историческите въпроси да не са критерии в рамката на преговорите.
Македонското правителство настоява да има силни гаранции както от България, така и от Европейския съюз, че след евентуалното споразумение България няма да добавя нови изисквания. Така че на практика за македонското правителство езикът, историческите въпроси, както и определянето кога да се направят конституционните промени, са ключовите червени линии, от които правителството не се отклонява.
Вижте също "Празен чек" или "силна позиция"? Какво следва от решението за Северна Македония- А дори да се стигне до някакво съгласие, изобщо възможно ли е в момента в парламента да се гласуват конституционни промени? Има ли достатъчна подкрепа?
- За приемане на конституционни промени в македонския парламент е необходимо мнозинство от две трети. Правителството в момента няма мнозинство от две трети, т.е. ако дойде техен ред да гласуват за конституцията, депутатите от опозицията ще трябва да гласуват с тях. Предвид факта, че опозицията от самото начало отхвърли френското предложение и отначало отхвърли исканията на България, смятам, че сега няма място, поне в този момент, да се приеме такова нещо.
- Какво ще прави сега правителството? Какви са следващите стъпки, които ще предприеме?
- Засега правителството на практика мълчи, след като отхвърли френското предложение. Не получаваме много информация. Министърът на външните работи Буяр Османи и вицепремиерът по европейските въпроси Боян Маричич дадоха пресконференция и последното, което казаха тогава за предложението на Франция и ситуацията с България, беше, че сега ще изчакаме формулировката на френското предложение след приемането на българския документ във вашия парламент и след забележките, внесени от македонския премиер Димитър Ковачевски в Брюксел. Това е последното нещо, което знаем като информация за позицията на македонското правителство.
- Може ли да се стигне до падането на правителството и до нови избори заради тази ситуация?
- Вероятност има, предвид факта, че на практика няколко коалиционни партньори в македонското правителство, т.е. партиите ДОМ, ЛДП и Демократичен съюз, излязоха публично и казаха, че са против френското предложение и че ако то бъде прието от правителството, ще напуснат управляващата коалиция. Това означава, че ако това правителство реши да приеме предложението, то ще загуби мнозинството в парламента и това ще доведе до политическа криза и до евентуалното провеждане на нови предсрочни парламентарни избори. От месеци опозицията настоява за избори не само заради спора с България, но и заради икономическата криза, така че смятам, че има възможност да имаме избори, ако предложението на Франция бъде прието.
Вижте също "Ще попреча на българизацията". Как правителството в Скопие се озова пред разпад заради ветото