Само за месец войната на Путин срещу украинците постигна това, което не успяваше да стане с десетилетия - превърна спорното в безспорно, а очевидното - очевидно за повече хора. Отраженията са във всички сфери – от отбрана и икономика, до медии и култура. Най-видимите резултати са пет.
Енергийна независимост
Досега беше въпрос на спор дали България може и трябва да бъде енергийно независима и дали да търси алтернатива на руските доставки. Днес това е задължително и не се чува някой да спори. Досега имаше различни мнения по въпроса дали газовата връзка с Гърция е най-важният проект. Днес спорът е единствено за това кой е виновен за нейното забавяне толкова години.
Само допреди месец, „Големият шлем“ продължаваше да живее с подкрепата на политици, експерти и журналисти. Така през 2008 г. президентът Георги Първанов нарече постигнатата договорка с Путин за три големи руски енергийни проекти на българска територия – нефтопровода „Бургас – Александруполис“, газопровода „Южен поток“ и ядрената централа в Белене.
Днес идеята за изграждане на руска ядрена централа в България вече е мъртва.
Първият проект умря първи. Вторият беше реализиран под формата на „Турски поток“ от правителството на ГЕРБ, а същото управление спираше и пускаше няколко пъти третия проект.
Днес идеята за изграждане на руска ядрена централа в България вече е мъртва. Стана видно, че „Турски поток“ обслужи Путин в плана му да заобиколи Украйна в транзита на газ. Стана видно също, че България даде приоритет на този проект, а не на все още довършващата се връзка с Гърция, по която може да пристига и друг, неруски газ.
Отделни политици, експерти и журналисти отдавна предупреждават, че зависимостта от Русия е риск. Днес това е очевидно. АЕЦ „Белене“ никога няма да има, дори ядрената централа в Козлодуй се ориентира към неруско ядрено гориво.
Българската армия
Досега беше трудно за обяснение защо България трябва да има съвременна армия и какво носи членството в НАТО. След руската агресия в съседна Украйна, стана очевидно защо съвременното въоръжение е важно и как членството в НАТО предпазва страни като Балтийските, Полша, Румъния и България от подобни агресивни действия.
Дори след влизането в НАТО през 2004 г., българската армия продължи да използва старо съветско оборудване. Всеки опит за модернизиране със западно въоръжение или съюзническо присъствие в България беше атакуван от говорителите на Кремъл в България. Пропагандата плашеше хората с изрази като "фронтова държава", "плацдарм", "милитаризация".
Вижте също Войната: Пожар в оръжеен склад в руската област Воронеж предизвика евакуация на местни жителиДнес необходимостта от силни отбранителни способности няма нужда от доказване, защото я гледаме в новините. През 2016 г. тогавашният военен министър Николай Ненчев беше обвинен от прокуратурата, защото реши да ремонтира съветските изтребители МиГ в Полша, а не в Русия, на която България продължава да плаща милиони за това. Обвинението беше достатъчно откровено – за накърнени финансови интереси на руската компания. Днес президентът Румен Радев заговори за необходимостта самолетите да не се ремонтират повече в Русия. Точно президентът, който произнесе в предизборната кампания репликата за Крим – „в момента е руски, какъв да е“.
Стана видно кой говори от името на Кремъл
И досега беше ясно кой в България говори от името на Кремъл. Сега стана ясно и друго - че това е опасно. Проблемът досега беше видим само за отделни политици, експерти и журналисти. Посочването на този проблем често беше посрещано дори с насмешка, а притеснените за сигурността на България бяха наричани „русофоби“.
Войната освети още по-ярко тези, които разпространяват пропагандата на Кремъл. Затова днес изявите на партия „Възраждане“ скандализират толкова много хора. Защото е нелепо да повтаряш позицията на Путин, че украинците са си виновни, че някой друг е започнал войната, че това е денацификация. Нелепо е, защото е очевидно невярно.
Вижте също Кой повтаря тезите на Путин за Украйна в БългарияНастоящето ръководство на БСП също прави така, че хората да не забравят, че това е бившата комунистическа партия, под чието управление България сама е пожелала да стане република в рамките на Съветския съюз. Медиите цитираха реплика на депутат от БСП, според когото ако Народното събрание изслуша украинския президент Зеленски, ще трябва да изслуша и Путин.
Най-големите телевизии започнаха да различават фактите от гледната точка и вече не са толкова чести примерите за разпространяване на фалшиви новини зад етикета „другата гледна точка“. Разбира се, пропагандата продължава, но като че ли повече хора разбират, че това е враждебно действие срещу България, а целта на лъжите е да разколебаят хората в избора им за свобода. Целта на лъжите също е да размият границата между черното и бялото, агресора и жертвата, войната и мира.
Стана неприлично да защитаваш Путин
Публичната подкрепа за Владимир Путин днес е неприлична. Ако доскоро това се приемаше просто за различно мнение, то днес е оправдаване на войната и убийствата.
Обществото показа, че не приема това за нормално. Бившият министър на отбраната Стефан Янев доста бързо се раздели с поста си, след като предпочете езика на Путин и отказа да нарече войната война. Обществената реакция принуди премиера Кирил Петков да го смени. Дори президентът Румен Радев, от когото много хора очакват да бъде по-мек към Кремъл, говори за „руската агресия“.
Вижте също Мариупол. Как за няколко дни изчезна цял градДоскоро политици, експерти и журналисти хвалеха Путин като голям държавник, подкрепяха неговия модел на „суверенна демокрация“, в която човешките права и истината нямат значение, и му завиждаха за смелостта да се подиграва на Запада. Днес е неприлично да твърдиш, че това е „другия път“ пред България.
Въпреки това, руският президент все още има много защитници в България. Социологическите агенции казват, че 16% от българите подкрепят решението на Путин да нападне Украйна.
Българските букви се връщат
Най-хубавата промяна е за българските букви. Малко на брой ентусиасти от години призовават България да се върне към българските шрифтове на кирилицата. След комунистическия преврат през 1944 г., и под натиска на Съветския съюз, масово използваните шрифтове са руски. Доскоро тази тема вълнуваше малцина.
Днес министърът на електронното управление Божидар Божанов обяви план за въвеждането на български шрифтове на сайтовете на всички държавни институции. Работата е започнала още преди началото на войната, но предизвиканата от Путин „антируска вълна“ може само да ускори процеса. И все повече българи да четат на българска кирилица.
Вижте също Как българската форма на кирилицата измества руската