Студена януарска неделя. Трийсетина души с мотики, гребла и лопати пристигат на плажа в бургаския парк "Росенец", точно пред сградата, която е известна като лятната резиденция на почетния председател на ДПС Ахмед Доган. Какво се прави на плаж с мотика ли?
"Тук сме, за да почистим плажа от тази според нас засадена трева", обяснява пред медиите един от участниците. "Тъй като в момента това е обозначено като земеделска земя, а сега с тази трева, ако остане още малко така, всичко ще бъде тревна площ – няма да има плаж". Почистането на плажа беше по инициатива на Организацията за закрила на българските граждани (ОЗБГ).
Възможно ли е едно и също място да бъде и плаж, и нива, а напоследък да прилича и на ливада? Зад този обикновен въпрос се крие цяла съдебна сага, в която едни се опитват да документират плажа като плаж, а други опитват да докажат, че всъщност на това място плаж никога не е имало. В момента пясъчната ивица до резиденцията на Доган е отбелязана в регистрите като "земеделска земя".
Ако мястото бъде регистрирано като "крайбрежна плажна ивица", това ще го превърне в защитена територия и достъпът на гражданите би трябвало допълнително да бъде гарантиран.
Близки до Доган фирми и физически лица обаче започнаха серия от обжалвания, които бавят решенията по случая. Засега тактиката им успява, защото нито пясъчната ивица все още официално е плаж, нито започнатата процедура по събаряне на незаконни постройки е изпълнена.
Как темата стана актуална?
През последните години достъпът до този бряг беше блокиран. Именно това доведе до сблъсък на съпредседателя на "Демократична България" (ДБ) Христо Иванов и двама негови съпартийци с гардове на Национална служба за охрана (НСО) миналото лято.
Тримата отидоха с лодка до мястото, където бяха посрещнати и блъскани обратно във водата от държавните охранители. Случката предизвика уволненията на двама гардове и по-леки наказания за други четирима. Дни след акцията на Иванов няколко хиляди протестиращи опитаха да стигнат до плажа по суша, а ДПС докара организирано свои симпатизанти, които да пазят имота на Доган.
Това беше използвано от полицията като претекст да не допусне протестиращите до плажа. Така се стигна до сблъсъци с полицаите, но след това хората, дошли да плажуват, все пак стигнаха до крайбрежната ивица, която е публична държавна собственост.
Your browser doesn’t support HTML5
"Плажът е наш". Хронология на едно необичайно плажуване
В средата на август Върховната административна прокуратура обяви, че е открила редица нарушения и липси на разрешителни и проектни документи за кея и постройките в имота. Дори беше съобщено, че са установени данни за документно престъпление. Оттогава досега обаче разследващите не са информирали за евентуални повдигнати обвинения или друг развой на случая.
Община Бургас, на чиято територия е имотът, издаде заповед за събаряне на една от постройките на плажа, а местната кадастрална служба започна процедура за официалното документиране на крайбрежната ивица като плаж. Това обаче не се оказа толкова лесно и все още нито нещо е съборено, нито
Кой е собственик на земята?
Имотът в "Росенец", върху който е построена лятната резиденция на Ахмед Доган, по документи се води "водна спортна база". Това парче земя е част от петролната рафинерия "Нефтохим" - Бургас, която става собственост на руския концерн "Лукойл" по времето на кабинета на Иван Костов (1997-2001).
Следва нова промяна и част от имота преминава през фирма "Стрейтлайн", за да стигне в крайна сметка през 2014 г. до компанията "Хермес Солар", която официално притежава земята и досега.
Краят на общинския път, водещ до плажа и лятната резиденция на Доган
Тази хронология на промените в собствеността подробно беше описаната от сайта "Биволъ" още през 2016 г. Именно тогава изданието публикува и официален отговор от Министерството на туризма, според който плажът в "Росенец" всъщност има "статут на земеделска територия". Затова и ведомството нямаше задължение да го регистрира като плажна ивица.
Кой е Калин Тихолов и какво иска?
Проектант на т.нар. сарай – обитаваната от Доган луксозна сграда в имота, е арх. Калин Тихолов. Той беше номиниран за министър на инвестиционното проектиране в кабинета на БСП и ДПС, оглавен от Пламен Орешарски (2013-2014), но сам оттегли кандидатурата си. Това стана на фона на масово недоволство от природозащитници заради водещата роля на Тихолов в изготвянето на Подробния устройствен план (ПУП) за застрояването на Несебър.
В момента архитектът е законен представител на "Стрейтлайн", през която преминава собствеността на имота с резиденцията на Доган. Именно тази фирма през последните месеци полага усилия да събори в съда всички действия на държавата, провокирани от акцията на Христо Иванов на брега на "Росенец".
Тихолов и "Стрейтлайн" обжалват заповедта на община Бургас за събаряне на една от постройките на плажа, както и официалното документиране на крайбрежната ивица като плаж, вместо като земеделска земя. Освен това, заедно с фирмата "Хермес солар" Тихолов атакува пред съда и решението на местните общински съветници да въстановят общинския статут на пътя до плажа, след като той стана частен през април 2020 година.
Какво включваше новият план на "Росенец"?
Пътят до плажа стана частен с приемането на изменение в Подробния устройствен правилник на парк "Росенец" на 24 април миналата година. Промяната беше подготвена още през 2018 и предвиждаше отпадане на част от улиците, изграждане на нови и окрупняване на имоти с един и същ собственик.
Именно при окрупняването трябваше да бъде премахната част от общинския път до плажа и да бъде прехвърлена на частния собственик с договор. Затова и статутът му беше променен. Наред с това, новият ПУП предвиждаше окрупненият имот, върху който се намира лятната резиденция на Доган, вече да не е отреден за "водна спортна база", а за курортно строителство. Общинският съвет на Бургас прие тези промени.
Вижте също "Жадни сме, припадаме. Дайте ни вода." Няколко часа под слънцето при "на шефа оградата"Няколко от членовете на гражданската организация, предприела неделната акция по почистване на тревата от плажа на "Росенец", още миналата пролет обжалваха променения план на парка. Бургаският административен съд обаче прие, че те нямат правен интерес да атакуват това решение, защото не притежават имоти на територията на парка. Това определение окончателно беше потвърдено от Върховния административен съд (ВАС) в края на 2020 г.
Превръщането на пътя в частен даде законови основания на собствениците на земята да го преградят. Така достъпът на гражданите до плажа, който официално не е плаж, съвсем стана невъзможен.
Какво се случи с пътя и незаконна постройка?
Обществената реакция след акцията на Христо Иванов на брега на "Росенец" през миналия юли обаче накара общинските съветници в Бургас сами да ревизират решението си. А местните власти – да се заемат с проверка на постройките в имота, ползван от Доган, както и с промяна на статута на плажа.
Още същия месец въпросният път обратно беше преобразуван от частен в общински. Решението беше оспорено от "Хермес солар" и "Стрейтлайн", но Бургаският административен съд остави жалбата им без разглеждане заради липса на правен интерес. Определението му обаче не е окончателно и може да бъде преразгледано от ВАС.
В края на август община Бургас пък издаде заповед за премахване на двуетажна постройка от плажа на "Росенец", която при проверките след акцията на Христо Иванов, беше обявена за незаконна. Калин Тихолов обаче обжалва и това в качеството си на представител на "Стрейтлайн". Бургаският административен съд остави без разглеждане и тази жалба, защото архитектът не беше представил нотариален акт като доказателство за собственост на въпросната постройка.
Участници в неделната акция на фона на двуетажната постройка на плажа, обявена за събаряне
На 7 януари ВАС обаче прие, че в случая е достатъчна представена по делото данъчна декларация, в която е вписана постройката. Затова отмени определението на долната инстанция и върна делото в Бургас за ново разглеждане. Заседание по казуса е насрочено за 3 февруари.
На този фон преди ден Христо Иванов съобщи, че непосредствено преди коледната си ваканция депутати от ГЕРБ са внесли законопроект, който според него цели узаконяването на двуетажната постройка на плажа, чието събарянe Тихолов оспорва в съда.
Става въпрос за предложени промени в преходните и заключителни разпоредби на Закона за рибарството и аквакултурите, чрез които се редактира Законът за морските пространства, вътрешни водни пътища и пристанищата. В тях е записано, че вече построени сгради за сезонно ползване, които граничат с рибарски или специализирани пристанища, не подлежат на премахване и са допустими.
Към законопроекта липсват мотиви, тъй като той се прокарва чрез поправка в друг закон – практика, която се превърна в трайна тенденция в мандата на този парламент.
Какво стана със статута на плажа?
Последното засега действие от сагата "Росенец" – вписването на крайбрежната ивица до резиденцията на Доган като плаж, също се намира в съда, след като Тихолов подаде още една жалба от името на "Стрейтлайн".
Според организаторите на неделната акция в "Росенец" плажът е умишлено затревен
През ноември Службата по геодезия, картография и кадастър (СГКК) в Бургас издаде заповед за изменение на кадастралната карта и регистри, както и вписване на плажа като "крайбрежна плажна ивица" с трайно предназначение на територията като "защитена".
Тихолов атакува пред Бургаския административен съд предварителното изпълнение на тази заповед, но магистратите оставиха жалбата му без разглеждане. Мотивът им беше, че законът предвижда спиране на изпълнението само при "основателно предположение за настъпването на значителна или трудно поправима вреда за жалбоподателя".
"В случая по делото не са ангажирани доказателства, установяващи настъпването на значителни или трудно поправими вреди за оспорващия, които ще настъпят в резултат от предварителното изпълнение на оспорения административен акт", прие съдия Диана Ганева на 8 януари, чието определение подлежи на обжалване пред ВАС.
Междувременно делото, образуано по жалбата на Тихолов срещу вписването на плажа в "Росенец", предстои да бъде разгледано по същество. Първото заседание по казуса е насрочено от съдия Ганева за 24 февруари.
Вижте също Защо думата "ортаци" ядоса Бойко Борисов