Повредената тръба, която замърси Варненското езеро с фекални води, е подменена, съобщи Община Варна. Така за пръв път от повече от година отпадните води на варненския квартал „Аспарухово“ отиват в пречиствателна станция.
Новата тръба обаче не е положена в изкопа, който беше подготвян три месеца, а на 25-30 метра от него, става ясно от съобщението. Така тя остава на повърхността на дъното на езерото, а не под земята, както е предвидено в проекта за ремонт.
Причината е, че в момента се извършва удълбочаване на Варненското езеро с цел през него да могат да минават по-големи товарни кораби. Работата по този проект пречи на завършването на траншеята, в която трябваше да бъде положена тръбата, казаха от Община Варна по-рано.
След като удълбочаването в района на фарватера приключи, траншеята ще бъде прокопана и тръбата ще бъде преместена в нея. В съобщението не е посочен срок, в който това ще се случи. Свободна Европа зададе писмено този въпрос на Община Варна, но до публикуването на текста отговор не беше получен.
Ремонтът на повредената тръба във Варненското езеро, която в продължение на месеци изхвърляше по 8,3 хил. куб. м отпадни води на ден, започна през май. Срокът за завършването му по договор беше три месеца, а кметът на Варна Иван Портних каза тогава, че при благоприятни условия работата може да бъде свършена за до 45 дни, т.е. до края на юни.
В края на август ремонтът още не беше приключил, а местните власти обясниха забавянето с „неблагоприятни метеорологични условия и невъзможност за работа в района на фарватера заради корабния трафик“, както и с удъбочаването на езерото.
Работата по удълбочаването на двата плавателни канала, които свързват Варненското езеро с морето, е започнала на 2 юли, малко след началото на ремонта на авариралия тръбопровод. За проекта обаче се знае още от края на 2019 г., много преди да започне подмяната на тръбопровода за отпадни води.
Вижте също Заради Доган или не. Мръсните води продължават да изтичат във Варненското езероАварията на тръбата се е случила през август миналата година и институциите във Варна са разбрали още тогава. До пролетта на 2020 г. обаче жителите на града не бяха информирани.
Тръбата е изградена през 2011 г. с цел да се намали замърсяването на Варненското езеро. Тя свързва варненските квартали „Аспарухово“ и „Галата“ с пречиствателната станция в с. Тополи. През нея минават отпадните води на двата квартала, които са с общо население близо 30 хил. души. Проектът е финансиран със средства по европейската програма ИСПА (Инструмент за структурна политика за предприсъединяване) и национално съфинансиране.
Тръбата е трябвало да бъде вкопана под дъното на Варненското езеро. Преди месеци „Дневник“ съобщи, че комисията, която е приела проекта за изпълнен, е изготвила протокол, с който е удостоверила, че тръбата е била положена на 21 метра под морското равнище (т.е. вкопана 4 метра под дъното на Варненското езеро).
Обследване със сонар след аварията обаче показа, че по-голяма част от тръбата е разположена върху дъното на езерото, което я прави уязвима за външно въздействие. Като причина за аварията от миналия август се сочи механично разкъсване, без да се уточнява при какви обстоятелства. Допуска се възможност тръбата да е повредена от преминаващ кораб, което е било възможно, защото тръбата не е била заровена под замята, както е предвиждал проектът.
Ремонтът на тръбопровода е възложен без конкурс на „Хидрострой“ АД, с която Община Варна има рамково споразумение за строителство и ремонт на пътища, паркове и техническа инфраструктура. Фирмата е избрала за подизпълнител „Хидроремонт-ИГ“.
Целият проект е на стойност малко над 1 милион лева без ДДС, като сумата е осигурена от Министерството на регионалното развитие и благоустройството (МРРБ). Свободна Европа попита Община Варна колко ще струват допълнителните дейности по преместване на тръбата след като бъде готова траншеята, но отговор не е получен.
Окръжната прокуратура във Варна образува досъдебно производство заради замърсяването на Варненското езеро през юни. Държавното обвинение е открило данни за документно престъпление с цел присвояване на средства от фондовете на ЕС, за престъпление по служба, за безстопанственост, от която са последвали значителни щети и за екологично престъпление.