Над 80% от гласувалите на референдума в Румъния се обявиха срещу предвижданата от социалдемократите амнистия за осъдени за корупция и срещу правото на правителството да изадва спешни постановления в областта на съдебната система. Това става ясно от предварителните резултати при 75% преброени гласове от допитването, което се проведе паралелно с европейските избори.
Управляващата Социалдемократическа партия (PSD) пък претърпя тежко поражение на европейските избори. Според последните публикувани данни опозиционната Национална либерална партия печели с 26,79% от гласовете, а социалдемократите на Ливиу Драгня остават на второ място с подкрепа от 23,39% от избирателите.
Президентът Клаус Йоханис
Референдумът беше иницииран от президента Клаус Йоханис и бойкотиран от управляващите. Избирателите трябваше да отговарят на 2 въпроса: „Подкрепяте ли забрана на амнистия и помилване в случаи, свързани с корупция?" и "Подкрепяте ли забраната за приемане на извънредни постановления от страна на правителството в областта на престъпления, наказания и съдебна организация и (подкрепяте ли) удължаването на срока, в който те могат да бъдат обжалвани пред Конституционния съд?".
Въпреки това избирателната активност достигна 41% при необходими 30% за валидност на вота. Резултатът обаче не е задължителен.
Йоханис определи резултата от референдума за успех и ясен знак, че румънските граждани се противопоставят на опитите на управлянащите да се върнат назад в борбата с корупцията. „Правосъдието е въпрос на национален интерес и хората имат право да решат дали искат или не искат корупцията да се превърне в държавна политика“, каза Йодържавният глава.
От началото на управлението си Социалдемократическата партия прие няколко пакета законови промени, с които ограничи независимостта на прокуратурата и на съда. Хиляди румънци протестираха срещу тези промени, а Европейската комисия заплаши с наказателна процедура по чл. 7 от Лисабонския договор за нарушаване на основополагащите принципи на ЕС (в случая – върховенство на закона).
Лаура Кьовеши гласува на евроизборите и референдума
Масово недоволство предизвика и отстраняването на Лаура Кьовеши като ръководител на румънската антикорупционна агенция, която постигна значителни успехи при ръководството ѝ. Сега Кьовеши се състезава за поста ръководител на европейската прокуратура, но правителството в Букурещ бойкотира кандидатурата ѝ.
На европейските избори управляващите губят над 12% подкрепа в сравнение с резултата им през 2014 г. В същото време коалицията между Съюза за спасение на Румъния и „Заедно Румъния“, която за пръв път се явява на европейски избори, печели 21,4% от гласовете. Избирателната активност в страната е около средната за ЕС - 51,07%.