Какво може да накара строителна фирма да продава луксозни ВИП имоти на представители на управляващата партия на занижени цени? Този въпрос си задават мнозина от вторник насам, след като стана ясно, че председателят на парламентарната група на ГЕРБ Цветан Цветанов се е сдобил с жилище със собствен асансьор на цена, занижена четири пъти.
Отговорът може да се крие в неособено далечната 2017 година, когато в края на месец януари Народното събрание гласува поправки в Закона устройство на територията (ЗУТ). Благодарение на тези поправки, фирма „Артекс“ успява да реализира знаковия си проект – 34-етажен небостъргач в столичния квартал „Лозенец“, който в момента още се строи. Поправките са внесени от депутати от групата на ГЕРБ, чийто председател е Цветанов, и подкрепени с гласуване в зала лично от него. Поправката е внесена между първо и второ четене на закона.
Става дума за небостъргача срещу хотел "Маринела", който "Артекс" наричат "Златен век".
Как един век става златен
Към онзи момент (2017 година) проектът за 34-етажна сграда е получил разрешително за строеж преди цели десет години от тогавашния главен архитект на София Петър Диков. То влиза в сила месеци преди да бъде приет подробният устройствен план (ПУП) за района.
Строителното разрешително е издадено на Румен Марков и Жанета Младенова. Тогава имотът е собственост на фирма "Кристела", която се управлява от собственика на строителната фирма "Артекс" Пламен Мирянов. Бъдещият небостъргач вече е включен в портфолиото на "Артекс" и се рекламира като сграда "Златен век".
Your browser doesn’t support HTML5
Скандалът с апартаментите на властта в 1 минута
В момента, в който „Артекс“ започват строителството според Закона за устройство на територията (ЗУТ), строителните разрешителни важат за 5 години, но се презаверяват за още толкова, ако строежът реално започне.
Така през 2012 г. разрешението за строеж е презаверено от Петър Диков в качеството му на главен архитект за срок от още 5 години. Неговият акт е на базата на протокол за откриване на строителна площадка от януари 2010 г. По закон това е последното възможно удължаване на срока. Отново по закон строителните дейности в края на 2017 г. трябва да приключат и грубият строеж на сградата да бъде приключен, т.е. тя да е взела Акт 14.
„През 2017 година нямаше нищо, имаше пущинак и табела, че "Артекс" строи. Самите строителни работи започнаха много по-късно“, казва пред Свобнодна Европа юристът Никола Вапцаров, който е член на Инициативния комитет „Лозенец“, протестиращ срещу небостъргача.
Именно по тази причина (незапочналният на практика строеж) "Артекс" няма как да завърши сградата си.
Така се стига до 21 януари 2017 г., когато Народното събрание приема поправка на Закона за устройтсво на територията, според която строителните разрешителни за строежи от първа и втора категория са валидни 10 години след започването на строителството, а не пет, както до онзи момент.
Текстовете влизат в сила през февруари същата година - т. е. 7 години след формалното откриване на строителната площадка на „Златен век“ на "Артекс" и 10 години след издаването на разрешението за строеж.
Цветанов – „за“
За въпросния текст (чл. 153 от ЗУТ) в обедните часове на 25 януари гласуват гласуват 76 народни представители. Парламентарна справка сочи, че 61 души са от ГЕРБ, двама от БСП, шестима от Реформаторския блок, трима от АБВ и четирима души от БДЦНС (коалицията на Ковачки).
Artex, voting, parliament, 2017
Сред гласувалите за текста е и председателят на групата на ГЕРБ Цветан Цветанов, който година и половина по-късно се възползва от вип-строителството на „Артекс“.
Какво следва
Преди влизането в сила на тази законова поправка, на 14 декември 2016 г. собственикът на „Златен век" е поискал презаверяване на разрешението за строеж и е платил нужните за това 260 000 лв.
В подкрепа на искането си на 25 януари 2017 г. е приложил становище на регионалния министър от 20 януари (тогава на поста е Лиляна Павлова), в което се казва, че няма пречка за презаверяване на разрешителното.
В началото на февруари обаче (веднага след поправките, гласувани от ГЕРБ) собственикът на имота иска тази процедура да бъде прекратена, тъй като ще изчака влизането в сила на новите промени в ЗУТ и настоява платените 260 000 лв. да му бъдат върнати.
След влизането в сила на закона е задействал процедурата по новия текст за 10 години удължаване. При тази ситуация такса на общината не се дължи.
Интересен момент е, че за да се удължи срокът за строителство на небостъргача се прибягва до неизползвана до онзи момент процедура.
Едно от основанията за това е писмо от министъра на регионалното развитие Николай Нанков, в което се казва, че "срокът за завършване на строежа е 10 години от започване на строителството" и "е валидно до 11.01.2020 г., съгласно чл. 153, ал. 2, т. 3 от ЗУТ".
Именно по този казус главният архитект на София Здравко Здравков обяснива пред "Медиапул", че в ЗУТ не се посочва дали тази нова разпоредба, на която се позовава и регионалният министър във второто си писмо по случая, важи само за издадени след влизането ѝ в сила документи. Така тя е приложена и за заварен случай.
Проверка обаче установява, че и това твърдение не е съвсем вярно. Параграф 58 от преходните и заключителни разпоредби на Закона за устройство на територията ясно заявява, че промененият текст засяга новите разрешителни за строеж. Защо обаче в казуса на „Артекс“ то е с обратно действие можем само да гадаем.
По-късно през деня от офиса на главния архитект се свързаха с редакцията на Свободна Европа, за да уточнят, че архитект Здравко Здравков никога не е подписвал документи, свързани с удължаване на сроковете на „Златен век“. Нещо повече, оттам твърдят официално че цялата отговорност по случая е на ДНСК.
Вижте също Как Цветан Цветанов се сдоби с нов луксозен апартамент на преференциална цена Вижте също Апартаментите, които Цветанов заменил за новия си дом, веднага препродадени на бивш негов подчинен Вижте също Цветанов за новия апартамент: Всичко, което съм извършил, е напълно законно Вижте също Цецка Цачева и Вежди Рашидов също са купили евтини апартаменти от "Артекс" Вижте също Кумицата на Цветанов, зам.-министър на спорта, също с имот на преференциална цена в „Летера“